«Eestile seatud maakasutuse ja metsanduse valdkonna kliimaeesmärgi täitmine on võimalik. Kiireim tee selleks on hoida aastane raiemaht 7,2 miljoni tihumeetri piires, nagu saab järeldada Maaülikooli ja Keskkonaagentuuri analüüsist. Siia juurde on vaja ülemineku kava, mis toetab igakülgselt muutustest mõjutatud inimesi, näiteks ümberõppimise võimalusi ning uusi töökohti luues,» selgitas Eestimaa Looduse Fondi aseesimees Siim Kuresoo.
Eesti riik on võtnud kliimakriisis kohustused, mida tagasi pöörata pole mõistlik ega vajalik. Erinevad sektorid, kodanikuühendused ja riik peavad tegema koostööd, et rohepöörde võimalused enda kasuks tööle panna.
«Tööstussektor hirmutab töökohtade kadumisega, ent see on põhjendamatu ja jätkusuutmatu. Rohepöödega lisandub hulk uusi tasuvaid töökohti. Lisaks on Eestis praegu tööjõupuudus mitmes sektoris, kuhu oodatakse uusi inimesi ning toetatakse ka nende ümberõpet. Rohepöördega kaasnev majandusmudeli muutumine on vältimatu, sellega tuleb kohaneda ja koostöös luua Eestile arendavaid perspektiivseid uusi võimalusi,» lisas Asutajate Seltsi juhatuse liige Karen Burns.
Avalik pöördumine on vastus oktoobri alguses valitsusele saadetud kirjale, milles sotsiaalpartnerid, tööandjate ja ametiühingute esindajad ning ettevõtlusorganisatsioonid kutsusid üles LULUCFi protsessi tagasi pöörama, et Eesti maakasutuse kliimaeesmärke vähendada.